Održavanje virusa afričke kuge svinja u životnoj sredini i insektima kao potencijalnim vektorima
Аутори
Vasić, Ana![](/themes/Miragereponivs/images/orcid.png)
Kavran, Mihaela
![](/themes/Miragereponivs/images/orcid.png)
Glišić, Dimitrije
![](/themes/Miragereponivs/images/orcid.png)
Milovanović, Bojan
![](/themes/Miragereponivs/images/orcid.png)
Kureljušić, Jasna
![](/themes/Miragereponivs/images/orcid.png)
Živulj, Aleksandar
Milićević, Vesna
![](/themes/Miragereponivs/images/orcid.png)
Kureljušić, Branislav
![](/themes/Miragereponivs/images/orcid.png)
Остала ауторства
Vasić, Ana![](/themes/Miragereponivs/images/orcid.png)
Конференцијски прилог (Објављена верзија)
![](/themes/Miragereponivs//images/creativecommons/arr.png)
Метаподаци
Приказ свих података о документуАпстракт
Afrička kuga svinja (African swine fever- AKS) predstavlja ozbiljnu pretnju svinjarskoj
industriji širom sveta. Ova bolest, izazvana virusom Afričke kuge svinja (AKSV), prvi put je
identifikovana u Africi, ali se od tada proširila na druge kontinente, uključujući Evropu i Aziju.
Ovaj DNK virus je karakterističan po tome što je jedini DNK virus koga prenose artropodni
vektori, meki krpelji (Acari:Argasidae) roda Ornithodoros. U Evropi, ASFV obično se prenosi
putem inficiranih divljih svinja, ali i putem kontaminirane životne sredine, hrane, ljudi i
insekata koji su imali kontakt sa zaraženim svinjama. Virus može dugo preživeti u životnoj
sredini i otporan je na ekstremne uslove, što olakšava njegovo širenje. Postoje naučni dokazi
da je više vrsta artropoda kao što su muve (Diptera: Muscidae) i kulikoidi (Diptera:
Ceratopogonidae) uključeno u mehaničko širenje AKSV. Međutim, i dalje postoje ograničeni
podaci o ulozi insekata u epidemiologiji AKS u Evropi. Infekcija svinja sa AK...SV može dovesti
do širokog spektra kliničkih znakova, uključujući visoku temperaturu, gubitak apetita, kožne
promene, teške respiratorne probleme i konačno smrt. Afrička kuga svinja ima značajan
ekonomski uticaj na svinjarsku industriju. Štete nastale zbog bolesti uključuju gubitak stoke,
pad proizvodnje mesa svinja, povećane troškove suzbijanja bolesti i trgovinski embargo na
zemlje zahvaćene bolešću. To može dovesti do ozbiljnih ekonomskih gubitaka za proizvođače,
industriju hrane za životinje i povezane sektore. Glavna mera kontrole bolesti usmerena na
sprečavanje njenog širenja iako su razvijene vakcine koje su u upotrebi u pojedinim delovima
sveta. Kontrola Afričke svinjske kuge zahteva saradnju između vlada, poljoprivrednih
organizacija i naučne zajednice. Mere koje se primenjuju uključuju ograničavanje kretanja
svinja, poboljšanje higijenskih standarda na farmama, brzu detekciju i uklanjanje zaraženih životinja te edukaciju o rizicima i preventivnim merama. Cilj našeg rada je da doprinesemo
razumevanju faktora životne sredine i insekata na ciklus održanja i prenošenja AKSV u Srbiji.
Кључне речи:
Afrička kuga svinja / životna sredina / insekti / transmisija / SrbijaИзвор:
21. Simpozijum sa međunarodnim ucešcem Zdravstvena zaštita, selekcija i reprodukcija svinja, Srebrno jezero, 13 - 14. jun. 2024, 2024, 33-37Издавач:
- Požarevac : Sitograf RM
Финансирање / пројекти:
- Министарство науке, технолошког развоја и иновација Републике Србије, институционално финансирање - 200030 (Научни институт за ветеринарство Србије, Београд) (RS-MESTD-inst-2020-200030)
- Министарство науке, технолошког развоја и иновација Републике Србије, институционално финансирање - 200117 (Универзитет у Новом Саду, Пољопривредни факултет) (RS-MESTD-inst-2020-200117)
Напомена:
- Zbornik radova
Институција/група
Naučni institut za veterinarstvo SrbijeTY - CONF AU - Vasić, Ana AU - Kavran, Mihaela AU - Glišić, Dimitrije AU - Milovanović, Bojan AU - Kureljušić, Jasna AU - Živulj, Aleksandar AU - Milićević, Vesna AU - Kureljušić, Branislav PY - 2024 UR - https://reponivs.nivs.rs/handle/123456789/1018 AB - Afrička kuga svinja (African swine fever- AKS) predstavlja ozbiljnu pretnju svinjarskoj industriji širom sveta. Ova bolest, izazvana virusom Afričke kuge svinja (AKSV), prvi put je identifikovana u Africi, ali se od tada proširila na druge kontinente, uključujući Evropu i Aziju. Ovaj DNK virus je karakterističan po tome što je jedini DNK virus koga prenose artropodni vektori, meki krpelji (Acari:Argasidae) roda Ornithodoros. U Evropi, ASFV obično se prenosi putem inficiranih divljih svinja, ali i putem kontaminirane životne sredine, hrane, ljudi i insekata koji su imali kontakt sa zaraženim svinjama. Virus može dugo preživeti u životnoj sredini i otporan je na ekstremne uslove, što olakšava njegovo širenje. Postoje naučni dokazi da je više vrsta artropoda kao što su muve (Diptera: Muscidae) i kulikoidi (Diptera: Ceratopogonidae) uključeno u mehaničko širenje AKSV. Međutim, i dalje postoje ograničeni podaci o ulozi insekata u epidemiologiji AKS u Evropi. Infekcija svinja sa AKSV može dovesti do širokog spektra kliničkih znakova, uključujući visoku temperaturu, gubitak apetita, kožne promene, teške respiratorne probleme i konačno smrt. Afrička kuga svinja ima značajan ekonomski uticaj na svinjarsku industriju. Štete nastale zbog bolesti uključuju gubitak stoke, pad proizvodnje mesa svinja, povećane troškove suzbijanja bolesti i trgovinski embargo na zemlje zahvaćene bolešću. To može dovesti do ozbiljnih ekonomskih gubitaka za proizvođače, industriju hrane za životinje i povezane sektore. Glavna mera kontrole bolesti usmerena na sprečavanje njenog širenja iako su razvijene vakcine koje su u upotrebi u pojedinim delovima sveta. Kontrola Afričke svinjske kuge zahteva saradnju između vlada, poljoprivrednih organizacija i naučne zajednice. Mere koje se primenjuju uključuju ograničavanje kretanja svinja, poboljšanje higijenskih standarda na farmama, brzu detekciju i uklanjanje zaraženih životinja te edukaciju o rizicima i preventivnim merama. Cilj našeg rada je da doprinesemo razumevanju faktora životne sredine i insekata na ciklus održanja i prenošenja AKSV u Srbiji. PB - Požarevac : Sitograf RM C3 - 21. Simpozijum sa međunarodnim ucešcem Zdravstvena zaštita, selekcija i reprodukcija svinja, Srebrno jezero, 13 - 14. jun. 2024 T1 - Održavanje virusa afričke kuge svinja u životnoj sredini i insektima kao potencijalnim vektorima EP - 37 SP - 33 ER -
@conference{ author = "Vasić, Ana and Kavran, Mihaela and Glišić, Dimitrije and Milovanović, Bojan and Kureljušić, Jasna and Živulj, Aleksandar and Milićević, Vesna and Kureljušić, Branislav", year = "2024", abstract = "Afrička kuga svinja (African swine fever- AKS) predstavlja ozbiljnu pretnju svinjarskoj industriji širom sveta. Ova bolest, izazvana virusom Afričke kuge svinja (AKSV), prvi put je identifikovana u Africi, ali se od tada proširila na druge kontinente, uključujući Evropu i Aziju. Ovaj DNK virus je karakterističan po tome što je jedini DNK virus koga prenose artropodni vektori, meki krpelji (Acari:Argasidae) roda Ornithodoros. U Evropi, ASFV obično se prenosi putem inficiranih divljih svinja, ali i putem kontaminirane životne sredine, hrane, ljudi i insekata koji su imali kontakt sa zaraženim svinjama. Virus može dugo preživeti u životnoj sredini i otporan je na ekstremne uslove, što olakšava njegovo širenje. Postoje naučni dokazi da je više vrsta artropoda kao što su muve (Diptera: Muscidae) i kulikoidi (Diptera: Ceratopogonidae) uključeno u mehaničko širenje AKSV. Međutim, i dalje postoje ograničeni podaci o ulozi insekata u epidemiologiji AKS u Evropi. Infekcija svinja sa AKSV može dovesti do širokog spektra kliničkih znakova, uključujući visoku temperaturu, gubitak apetita, kožne promene, teške respiratorne probleme i konačno smrt. Afrička kuga svinja ima značajan ekonomski uticaj na svinjarsku industriju. Štete nastale zbog bolesti uključuju gubitak stoke, pad proizvodnje mesa svinja, povećane troškove suzbijanja bolesti i trgovinski embargo na zemlje zahvaćene bolešću. To može dovesti do ozbiljnih ekonomskih gubitaka za proizvođače, industriju hrane za životinje i povezane sektore. Glavna mera kontrole bolesti usmerena na sprečavanje njenog širenja iako su razvijene vakcine koje su u upotrebi u pojedinim delovima sveta. Kontrola Afričke svinjske kuge zahteva saradnju između vlada, poljoprivrednih organizacija i naučne zajednice. Mere koje se primenjuju uključuju ograničavanje kretanja svinja, poboljšanje higijenskih standarda na farmama, brzu detekciju i uklanjanje zaraženih životinja te edukaciju o rizicima i preventivnim merama. Cilj našeg rada je da doprinesemo razumevanju faktora životne sredine i insekata na ciklus održanja i prenošenja AKSV u Srbiji.", publisher = "Požarevac : Sitograf RM", journal = "21. Simpozijum sa međunarodnim ucešcem Zdravstvena zaštita, selekcija i reprodukcija svinja, Srebrno jezero, 13 - 14. jun. 2024", title = "Održavanje virusa afričke kuge svinja u životnoj sredini i insektima kao potencijalnim vektorima", pages = "37-33" }
Vasić, A., Kavran, M., Glišić, D., Milovanović, B., Kureljušić, J., Živulj, A., Milićević, V.,& Kureljušić, B.. (2024). Održavanje virusa afričke kuge svinja u životnoj sredini i insektima kao potencijalnim vektorima. in 21. Simpozijum sa međunarodnim ucešcem Zdravstvena zaštita, selekcija i reprodukcija svinja, Srebrno jezero, 13 - 14. jun. 2024 Požarevac : Sitograf RM., 33-37.
Vasić A, Kavran M, Glišić D, Milovanović B, Kureljušić J, Živulj A, Milićević V, Kureljušić B. Održavanje virusa afričke kuge svinja u životnoj sredini i insektima kao potencijalnim vektorima. in 21. Simpozijum sa međunarodnim ucešcem Zdravstvena zaštita, selekcija i reprodukcija svinja, Srebrno jezero, 13 - 14. jun. 2024. 2024;:33-37..
Vasić, Ana, Kavran, Mihaela, Glišić, Dimitrije, Milovanović, Bojan, Kureljušić, Jasna, Živulj, Aleksandar, Milićević, Vesna, Kureljušić, Branislav, "Održavanje virusa afričke kuge svinja u životnoj sredini i insektima kao potencijalnim vektorima" in 21. Simpozijum sa međunarodnim ucešcem Zdravstvena zaštita, selekcija i reprodukcija svinja, Srebrno jezero, 13 - 14. jun. 2024 (2024):33-37.